Szent Miklós római katolikus templom
![Gyergyószentmiklós, Szent Miklós templom](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Gyergy%C3%B3szentmikl%C3%B3s%2C_Szent_Mikl%C3%B3s_templom.jpg/256px-Gyergy%C3%B3szentmikl%C3%B3s%2C_Szent_Mikl%C3%B3s_templom.jpg)
Története
1753–57 között épült az 1629-ben kibővített régi gótikus templom (1498) helyén.
Gyergyószentmiklós egyházközség már a 13-14. század fordulóján létezett. A korabeli dokumentumok először 1333-ban említették Gorgio néven. Gyergyószentmiklós egyházközség és templom ősi eredetére utal az 1428-ból származó Missale, vallásos misekönyv. A város Szent Miklós tiszteletére szentelt templomáról kapta a nevét.
A település első temploma a 15. század végén épült gótikus stílusban. A középkori templomot 1629-ben Ferenczi György plébános kezdeményezésére kibővítették. Az 1661-es tatárbetörés alkalmával a templom megrongálódott. Nagyobb méretű helyreállítására már nem került sor.
A kicsinek bizonyuló régi templom helyére Sikó József plébános idején 1756-1773 között barokk stílusban felépítették az új templomot. Építésze Fogarassy György volt. 1869-ben, nagyobb javításokra került sor a templomban.
1990-től Szent Miklós napi körmenetet tartanak a városban. 1995-ben a torony felújítási munkálatai során a déli oldalfalon latin feliratos napórát tártak fel.
Az órával és 4 haranggal ellátott tornyot három alkalommal magasították, erre utalnak a bevésett évszámok 1733, 1756, 1837.
A műemlék épület 1780-ban készült főoltára, a mellékoltár és a szószék barokk stílusú, a Szent Antal-oltár a rokokó jegyeit őrzi. A szentélyben a templom védőszentjének Szent Miklósnak szobra áll. Alatta a Boldogságos Szűz koronás alakja látható.
A Nepomuki Szent János oltár az örmény Lukács János adományából 1776-ban, a Keresztelő Szent János oltár Lukács Jakab adományából 1775-ben készült.
A Kollonits István által készített neogótikus orgonát 1877-ben a gyergyószentmiklósi születésű Fogarasy Mihály püspök vásárolta a templomnak.
A templomot kőfal veszi körül, amelynek építését először 1657-ben említették, majd 1756-ban újjáépítették, a cintermet kibővítették. A templomot körülvevő falon Nepomuki Szent János festett kőszobra ül.
A templom előtt, a Márton Áron utca középvonalában áll Fogarasy Mihály erdélyi püspök szobra.